hvorfor perioderegnskap og effektiv bruk?...• hva kjennetegner gode og dårlige prestasjoner?...
Post on 17-Jul-2020
3 Views
Preview:
TRANSCRIPT
Hvorfor perioderegnskap og effektiv bruk?
Agenda
• Innledning
– Økonomistyring, mer relevant enn noen gang!
• Perioderegnskap – hvorfor viktig?
• Perioderegnskapet viser periodens reelle inntekter og kostnader
– MEN dette krever mer enn bokføringslovens MIN krav, og er IKKE «gratis»
– Nærmere om periodisering av inntekter og kostnader i perioderegnskapet
• IKKE så enkelt som mange skulle tro, samt lever i tide!
• Perioderegnskapet viser ikke alt, men et godt utgangspunkt
– Vurder å supplere med måltall (KPIer)
• Må sammenlikne med noe
– MEN tradisjonell budsjettoppfølgning er også problematisk, …
• IKKE bruk for mye tid på noe som ikke brukes og/eller utdatert …
• Sammenlikn med dine konkurrenter
Økonomistyring
• Tjener vi penger?
• Hvor tjener vi penger?
• Hva med fremtiden?
Se bakover for å lære, MEN
se fremover for å beslutte
BESLUTNINGER ANGÅR
FREMTIDEN
Ønsker vi det slik?
Målsetningen bør være å gi
STYRINGSRELEVANT INFORMASJON
Men for mange er imidlertid for opptatt av
regler og formalia – fremfor økonomisk realitet!
Fremtidens fokus – mer relevant
rapportering
• Sentrale spørsmål
– Hva er «dagens» lønnsomhet?
• Perioderegnskap
– Inntekter og kostnader
• Kritiske prestasjonsindikatorer (KPIer) og budsjett
– Hvem er kundene og konkurrentene?
– Hvilke faktorer kan forklare lønnsomhetsforskjeller?
– Hvilke lønnsomhetsfaktorer forventes å bli vesentlige i fremtiden?
Bar hjelpen: Hva kan vi lære?
En verden i sterk endring: Nye utfordringer
• Global konkurransesituasjon og økt informasjonstilgang
– Gjør det stadig vanskeligere å skape og ikke minst bevare et
konkurransefortrinn
Men også muligheter til lettere adgang til nye markeder
• «Outsourcing» – vanskelig eller ikke mulig å være en kostnadsleder i Norge!
En nødvendighet med mer fokus på kjerneområder
• Økt fokus på kunder og innovasjon
– Kundetilfredshet er ikke nok!
• Økende grad av forventninger til stadig økt funksjonalitet og kvalitet
Bør derfor motivere til kreativitet, nyskapning og innovasjon
• INFORMASJONSTEKNOLOGIEN gir økt muligheter for automatisering / digitalisering
Større mulighet til å fokusere på det som reelt sett gir verdiskapning og sett
kundens behov i fokus – da blir du en bedre rådgiver enn dine konkurrenter
Alle må tenke nytt
Kilde: https://www.google.no/search?hl=nn&source=hp&ei=sM13W-TtLeGmrgTRlIzADQ&q=bilde+av+roboter&oq=bilde+av+roboter&gs_l=psy-ab.3...1818.3958.0.4103.0.0.0.0.0.0.0.0..0.0....0...1c.1.64.psy-ab..0.0.0....0.cMipD87etik
Økonomistyring: Innvendinger og
problemer
• For mye tid brukes på ekstern rapportering!
– Driftsregnskapets formål er mest mulig styringsrelevant informasjon
• Vet ikke godt nok hvor vi tjener penger!
– Nødvendig med perioderegnskap, kalkyler mv.
• Styringssystemene er ikke dynamiske nok, og informasjonen kommer for sent!
– Detaljerte rapporter er lite til nytte når den ikke kommer i tide
• Man ser ikke faresignalene raskt nok og nødvendige grep blir tatt for
sent
– MEN husk, suppler oppfølgningen etter behov med måltall (KPIer)
• Vet ikke godt nok om man realiserer strategi!
– Man kan ikke planlegge seg til suksess
• For stort fokus rettes mot avvik og korreksjoner, fremfor å identifisere nye
muligheter!
– «What you measure is what you get!»
Finans- vs. driftsregnskap – hvorfor?
• Utarbeidelse av finansregnskap skal følge regnskapsloven og andre relevante
lover (krever at vi også følger bokføringsloven inkl. bokføringsforskriften), mens
formålet med driftsregnskapet er mest mulig relevant informasjon
– Driftsregnskapet er relevant fordi finansregnskapet knyttet til enkelte
poster «lyver», dvs. viser IKKE det reelle kostnadsbilde
• Kalkulatoriske kostnader – f.eks.:
– Husleie
– Eierlønn
– Avskrivninger
– Renter
• Hva med inntekter?
– Konservativ inntektsføring
FINANSREGNSKAP
DRIFTSREGNSKAP
KALKYLER
Omvurderinger
Kalkulatoriske kostnader
• Husleie
– Som følge av prisstigning, belastes finansregnskapet med for lav ”husleiekostnad”
• Kalkulatorisk husleie: Antatt markedsleie
• Eierlønn
– I enmannsforetak kostnadsføres ikke lønn til eieren i finansregnskapet, og
i aksjeselskap settes lønnen gjerne ut fra skattemessige motiver
• Kalkulatorisk eierlønn: Eieren kunne fått ved alternativ arbeidsinnsats
Kalkulatoriske kostnader (forts.)
• Avskrivninger
– Ifølge regnskapsloven skal man basere avskrivningene på historisk
kostpriser
• Uttrykker ikke den «virkelige» verdiforringelsen, gitt gjenanskaffelse
• Kalkulatorisk avskrivninger
– Baser avskrivningene på gjenanskaffelsespriser, pga. de fleste
anleggsmidler må før eller siden gjennanskaffes, men teknologisk
utvikling kan også føre til at det blir billigere å reinvestere …
• Renter
– Egenkapital – ingen rentekostnad
• Kalkulatorisk rente: Avkastning på alternativ plassering
Case: Kalkulatoriske kostnader –
hvordan?
Kilde: Boye, Heskestad og Holm (2017)
• Anta følgende:
– Eieren administrerer
selskapet på fritiden og
arbeidsinnsatsen vurderes til
300 000
– Tap på fordringer 100 000 er
konservativt – mer reelt er
forventet tap kr 30 000
– Anleggsmidlene kan
gjennanskaffes til MNOK 1 og
forventet levetid er 10 år
– Selskapet er ikke 100 %
lånefinansiert (med pant i fast
eiendom) – Hva med EK?
Case: Kalkulatoriske kostnader –
løsning?
Viktig
informasjonssignal
Agenda
• Innledning
– Økonomistyring, mer relevant enn noen gang!
• Perioderegnskap – hvorfor viktig?
• Perioderegnskapet viser periodens reelle inntekter og kostnader
– MEN dette krever mer enn bokføringslovens MIN krav, og er IKKE «gratis»
– Nærmere om periodisering av inntekter og kostnader i perioderegnskapet
• IKKE så enkelt som mange skulle tro, samt lever i tide!
• Perioderegnskapet viser ikke alt, men et godt utgangspunkt
– Vurder å supplere med måltall (KPIer)
• Må sammenlikne med noe
– MEN tradisjonell budsjettoppfølgning er også problematisk, …
• IKKE bruk for mye tid på noe som ikke brukes og/eller utdatert …
• Sammenlikn med dine konkurrenter
Periodisk rapportering – hvordan?
• Perioderapporten bør vise den reelle verdiskapningen i perioden
– Hva er periodens reelle inntekter?
• Transaksjonsprinsippet
– Risiko og kontroll
– Hva er periodens reelle kostnader?
• Sammenstillingsprinsippet og beste estimat
• Ta urealiserte tap i den riktige perioden (forsiktighetsprinsippet), men rapporter resultatvirkningen på egen linje (gitt vesentlig)
• Bokføringslovens krav er IKKE tilstrekkelig for perioderapporter av høy kvalitet
– Retter nemlig fokuset mot offentlige myndigheters informasjonsbehov. IKKE det som virkelig «teller», nemlig styringsrelevant informasjon
• Velg rapporteringsperiode og vesentlighet etter behov – avklar på forhånd
– Utgangspunkt i «normalsituasjonen»
• Likviditetsproblemer …
Inntekter i perioderegnskapet
• Varehandel
– Returrett?
– Krav på ny vare?
– Salgsinsentiver?
• Tjenesteleverandører
– Antall fakturerte timer lik periodens inntekt?
– Prosjektleveranse med fast pris?
• Sammensatt transaksjon?
• Garantiavsetninger
– Tilstrekkelig?
• Ikke pålitelige estimater tilsier ingen inntektsføring
Inntekten i riktig periode, ellers har perioderegnskapet liten eller ingen verdi
Case: Salgsprovisjon
• Anta følgende
– Et foretak tilbyr i 2018 følgende rabattordning basert på salg til hver
enkelt kunde
• Inntil 1 000 enheter: Rabatt 1 % av salgsprisen
• Inntil 2 000 enheter: Rabatt 2 % av salgsprisen
• Mer enn 2 000 enheter: Rabatt 4 % av salgsprisen
– Vanligvis er salget klart størst i november og desember
• Hvordan vil du behandle dette i april-regnskapet?
– Hva er spesielt viktig å vurdere?
Case: Salgsprovisjon – løsning
• Må vurdere hva som er forventet totalsalg i 2018. Anta at det forventes et salg
til en kunde på 1 800 enheter (dvs. rabatt 2 %). En tilsvarende vurdering må
gjøres knyttet til samtlige kunder.
– Samlet vurdering av alle kunder?
• Vurder vesentlighet
• Når bør man bruke maksimal rabatt på 4 %?
Byggeprosjekter
• Anleggskontrakter går normalt over flere regnskapsperioder
– Hvordan fordele inntekter og kostnader på disse periodene?
Prosjektstart Prosjektslutt
30.0630.0330.09 31.1230.06
Case: Byggeprosjekt
Periode 1 Periode 2 Periode 3
Senere opplysninger:
Påløpte kostnader 100 200 400
Anslåtte restkostnader 300 200 0
Salgsinntekter 0 0 500
Beholdningsendring -100 -100 200
Ulike driftskostnader 100 100 200
Driftsresultat 0 0 100
Varer under tilvirkning 100 200 0
• Anta følgende
– Inngått avtale
– Kontraktsinntekter
500
– Kontraktskostnader
400
– Betaling ved levering i
periode 3
Case: Byggeprosjekt – periodisk
Periode 1 Periode 2 Periode 3
Påløpte kostnader 100 200 400
Anslåtte restkostnader 300 200 0
Fullføringsgrad 25 % 50 % 100 %
Resultat:
Salgsinntekter 125 125 250
Beholdningsendring 0 0 0
Ulike driftskostnader 100 100 200
Driftsresultat 25 25 50
Balanse:
Kundefordring 125 250 0
Bank 0 0 500
Case: IT-prosjekt med fast kontraktspris
• Anta følgende
– Et prosjekt er solgt for MNOK 2. Oppstart er 1. september, og ferdigstillelse
1. juli (neste år), dvs. løpetid 10 måneder
• Kunden betaler kr 200 000 hver måned
– Totalt estimert tidsforbruk: 1 000 timer
• Pr. 31. desember er det registrert 500 timer
– Ferdigstillelse 50 % (500 timer / 1000 timer)?
– Løsning? Er det noen viktige spørsmål som bør stilles i forbindelse med
periodeavslutningen? Hva er konsekvensen av eventuelle vesentlige avvik?
Case: IT-prosjekt med fast kontraktspris
(forts.)
• Estimert «timepris» 1. sept.: kr 2 000 (MNOK 2 / 1 000 timer)
– Er inntekten MNOK 1 (2000 * 500 timer) det første året?
• Spørsmål – utgangspunkt i kontrakten:
– Pålitelige estimater?
– Oppfølging av prosjektet
• Kostnadskontroll?
• Overraskelser?
– Påløpte timer er lik forventet tidsforbruk?
• Antall timer nødvendig for å sluttføre prosjektet?
Case: IT-prosjekt og økt timeforbruk –
løsning
• Anta følgende
– Totalt estimert tidsforbruk 1 250 timer – konsekvens:
• Redusert ferdigstillelse: 40 % (500 timer / 1250 timer)
– Inntekt første året er kr 800 000 (MNOK 2 * 0,40)?
» Krever pålitelige estimater
– Avsetning?
Kostnader i perioderegnskapet
• Tap på fordringer
– Følge opp kundefordringene løpende
• Varekostnad
– Følge opp varelageret
• En forutsetning for en meningsfylt bruttofortjeneste
• Lønnskostnader
– Få med alle kostnader
• Husleie
• Avskrivninger – ev. avskrevet «til null»
• Andre driftskostnader
– Få med alle vesentlige kostnader i riktig periode
Kostnaden i riktig periode, ellers har perioderegnskapet liten eller ingen verdi
Case: Reklamasjon – konsekvens?
• Anta følgende
– En snekker driver Hytt AS som har spesialisert seg på å sette opp
«fjellhytter» som leveres som «byggesett» fra utlandet. Erfaringsmessig er
det «plunder og heft» med omkring 10 % av byggesettene. Dette oppdages
vanligvis en tid etter at hytten er tatt i bruk, og det har vist seg nytteløst å
få leverandøren i Latvia til å dekke dette tapet.
• Hvordan vil du behandle dette i regnskapet for september?
– Hva er spesielt viktig å vurdere?
Case: Reklamasjon … – løsning
• Må vurdere de økonomiske konsekvensene for Hytt AS. Hvis dette vurderes vesentlig, bør det foretas løpende avsetninger hver måned i perioderegnskapet. Dette er for å vise periodens reelle kostnader og ikke minst perioderesultat.
– Anta estimert fremtidig reklamasjonskostnader utgjør 100
– Alternativet er ikke å avsette, og kostnadsføre når reklamasjonsarbeidet utføres
• Mulige konsekvenser – spesielt i «dårlige» tider?
100
Reklamasjonskostnader
100
Avsetning
Agenda
• Innledning
– Økonomistyring, mer relevant enn noen gang!
• Perioderegnskap – hvorfor viktig?
• Perioderegnskapet viser periodens reelle inntekter og kostnader
– MEN dette krever mer enn bokføringslovens MIN krav, og er IKKE «gratis»
– Nærmere om periodisering av inntekter og kostnader i perioderegnskapet
• IKKE så enkelt som mange skulle tro, samt lever i tide!
• Perioderegnskapet viser ikke alt, men et godt utgangspunkt
– Vurder å supplere med måltall (KPIer)
• Må sammenlikne med noe
– MEN tradisjonell budsjettoppfølgning er også problematisk, …
• IKKE bruk for mye tid på noe som ikke brukes og/eller utdatert …
• Sammenlikn med dine konkurrenter
Evaluering – hvordan?
• Finansielle nøkkeltall
– Bruttofortjeneste og dekningsbidrag
– Driftsresultat og driftsmargin
• Andre nøkkeltall – hvorfor?
– Kundetilfredshet
• Antall klager mv.
• Leveringsdyktighet
– VELG INDIKATORER ETTER BEHOV
Mest mulig «helhetlig» evaluering av virksomheten – IKKE alt er målbart!
Prestasjoner
• Hva kjennetegner gode og dårlige prestasjoner?
– Et tilfredsstillende resultat er IKKE nødvendigvis en god prestasjon
– Et dårlig resultat er IKKE nødvendigvis en dårlig prestasjon
• Feil bruk av nøkkeltall og andre indikatorer, kan gi kortsiktig adferd
– MAN FÅR DET MAN MÅLER
RELATIV PRESTASJONSMÅLING – HVORDAN GJØR DINE KONKURRENTER DET?
Agenda
• Innledning
– Økonomistyring, mer relevant enn noen gang!
• Perioderegnskap – hvorfor viktig?
• Perioderegnskapet viser periodens reelle inntekter og kostnader
– MEN dette krever mer enn bokføringslovens MIN krav, og er IKKE «gratis»
– Nærmere om periodisering av inntekter og kostnader i perioderegnskapet
• IKKE så enkelt som mange skulle tro, samt lever i tide!
• Perioderegnskapet viser ikke alt, men et godt utgangspunkt
– Vurder å supplere med måltall (KPIer)
• Må sammenlikne med noe
– MEN tradisjonell budsjettoppfølgning er også problematisk, …
• IKKE bruk for mye tid på noe som ikke brukes og/eller utdatert …
• Sammenlikn med dine konkurrenter
Kilde: https://amestogroup.wordpress.com/2013/11/15/aldri-mer-budsjett/
«Problemet med tradisjonelle
budsjetter er at de stjeler tid og fokus
fra nøkkelpersoner. Våre viktigste folk
skal konsentrere seg om vår
kjernevirksomhet (…). I tillegg er
tradisjonelle budsjetter ubrukelig som
styringsverktøy, både for operativ
ledelse og styre, fordi organisasjonen
og markedet er i konstant endring»
«(…) viser at budsjettprosessen tar 4-5
måneder og sløser 20-30 % av tiden til
toppledelsen og økonomiledelsen».
Hva sier forskningen om norske
bedrifter?
• Johanson og Madsen (2013):
• Bjørnenak (2013):
– 81 norske sparebanker (svarprosent 69 %)
– Resultater:
• Budsjettet er signifikant negativt assosiert med lønnsomhet
– «Jo mer man bruker budsjettet til planlegging, koordinering og
resultatallokering, jo lavere lønnsomhet. Årsaksforholdene er
imidlertid heller ikke her klare.» (s. 35)
MODELL Antall %
Årlig budsjettering 16 24 %
Fleksibel budsjettering 48 71 %
Ikke-budsjettering 4 6 %
68 100 %
Verden har endret seg, men mange har
ikke tatt dette tilstrekkelig innover seg
når det gjelder «troen» på «The King of
Management Accounting» - nemlig
BUDSJETT!
Anbefalt styring i moderne organisasjoner
• Konklusjonen er at det faste årsbudsjettet bør «brennes» og erstattes med
– Ambisiøse mål (målstyring)
– Rullerende prognoser (mest sannsynlige utfall)
• Det som er rimelig sikkert, går raskt å budsjettere
– Ressurser fordeles etter behov – ikke faste rammer
– Relative og mest mulig helhetlige prestasjonsvurderinger
• Interne og eksterne «benchmarking»
Budsjettet fanger IKKE opp dynamikken i markedet og
fører til LAVE prestasjoner! Økt detaljeringsgrad bidrar
IKKE til bedre styring med usikre omgivelser.
Kritikk til tradisjonell budsjettbruk
• Tidsbruken
– Mer tid på å budsjettere enn å planlegge
– Altfor stor detaljeringsgrad: Detaljbudsjetter blir ofte mindre troverdige
(”ser ikke skogen for bare trær”)
– Ikke tid til å analysere
• Overforbruk av ressurser
– Ved for høye rammer: BRUK!
– Ved reelle behov: Økte ressurser
• Men viktigst: Dårlig styringsinformasjon
– Tror, eller tvinges til å tro, at historien gjentar seg
• For lite fokus på å forstå de faktorene som påvirker fremtiden
– Lite fleksibilitet i ressurstildelingene
– Stor usikkerhet og dårlig diagnose
Hva har vi lært?
• Perioderegnskapet
– Vise periodens reelle inntekter og kostnader
• KREVER PERIODISERING
– Kan ikke bare ta utgangspunkt i fakturaer
• Perioderegnskapet er viktig, men det forteller IKKE alt!
– Super med alternative styringsmål
– Bruk tradisjonelle budsjetter med «vet»
• Unngå fallgruver
Takk for oppmerksomheten!
Kontaktdetaljer:
Navn: Terje Heskestad
Epost: terje.heskestad@uia.no
Mobil: 414 36 110
top related