popločavanja, kristali, kvazikristali
Post on 08-Jan-2016
59 Views
Preview:
DESCRIPTION
TRANSCRIPT
Popločavanja, kristali, kvazikristali
Franka Miriam Brückler
Vladimir Stilinović
• Idealni kristali su oblika konveksnih poliedara.
• Stalnost kutova
In plano axis laterum et numerum et longitudinem varie mutari, non mutatis angulis.
N. Stensen, 1669.
Kristali
Jesu li kristali stvarno periodični?
• Jesu – dokazano činjenicom da difraktiraju rentgensko zračenje.
R. J. Haüy (1743.–1822.)
1801. Kristali se sastoje od sićušnih paralelepipeda koji se slažu jedan do drugoga – kristali su periodične građe.
Ako su kristalografi u pravu...• Neka je struktura periodična...• simetrija objekta X je izometrija f (euklidskog)
prostora obzirom na koju je objekt invarijantan tj. f(X) = X
• može se opisati kao f(x) = Ax+b s |det(A)| = 1• f je rotacija ako je b=0 i det(A)=1 tj. ASO(3)• Eulerov teorem: u R3 to je stvarno rotacija u
oko neke osi• najmanji mogući kut rotacije (koja je simetrija
objekta) najveći nN takav da je n – govorimo o osi rotacije reda n
• translacija za vektor b: tb(x) = x + b
• objekt X u euklidskom prostoru posjeduje translacijsku simetriju ako postoji vektor b pripadnog vektorskog prostora t. d. tb(X) = X
• obzirom na kristalografe, zanimaju nas objekti koji u n-dimenzionalnom prostoru posjeduju simetrije u n linearno nezavisnih smjerova e1,...,en (periodičnost)
• ako je X takav i OX, onda X mora sadržavati beskonačno mnogo točaka tj. bar sve točke T takve da je predstavnik nekog vektora oblika
s cjelobrojnim koeficijentima
OT
Ako su kristalografi u pravu...
n
iiiem
1
Ako su kristalografi u pravu...• rešetka u n-dimenzionalnom vektorskom prostoru,
generirana nekom bazom {e1,...,en} tog prostora, je skup
• često se gleda točkovna rešetka u euklidskom prostoru, uz odabrani koordinatni sustav (O; {e1,...,en}):
Zn
iii mmemL ,,: 1
Z nn
n mmEmmL ,,:),,(' 11
Ako su kristalografi u pravu...• Teorem (kristalografska restrikcija): Neka je X
E3 objekt koji je periodičan. Ako X kao simetriju posjeduje rotaciju reda n, onda je n{1,2,3,4,6}.
• Dokaz: • X periodičan obzirom na bazu {e1,...,en} kao
podskup sadrži rešetku L’; neka je A rotacija reda n koja mu je simetrija
(BSO: oko z-osi) za kut [0, • ona mora sve točke s cjelobrojnim koordinatama
preslikavati u isto takve obzirom na {e1,...,en} ima matricu s cjelobrojnim elementima
• trag matrice je invarijanta 2cos()+1Z {0,/3,/4,/2,}
100
0)cos()sin(
0)sin()cos(
A
Jesmo, u pravu smo...
Na kristalima se zamjećuju samo određeni elementi simetrije:
Centar inverzije (“simetrije”)
Zrcalne ravnine
Osi 2., 3., 4. i 6. reda.
Što su popločavanja?• popločavanje prostora R2 (R3) je (prebrojiva)
familija T zatvorenih skupova pi R2 (R3) prostora takva da vrijedi
pi = R2 (R3) i,j int pi int pj = • moguće je dodatno zahtijevati da pločice osim
geometrijskih imaju i neka druga svojstva (npr. boje)
• generirajući skup je minimalni podskup PT sa svojstvom da nikoja dva elementa iz P nisu sukladna; elementi od P se zovu protopločice
Nije sve normalno...• moguća su čudna popločavanja• popločavanja kojima nisu sve pločice topološki
diskovi, npr. pločice s rupama• popločavanja u kojima se (bar) dvije pločice
sijeku u nepovezanom skupu• popločavanja u kojima (bar jedna) pločica nije
uniformno ograničena• popločavanja u kojima nema takvih anomalija:
normalna popločavanja
Još malo o popločavanjima• najčešće protopločice: poligoni (ne nužno
konveksni) – obično se zahtijeva da nijedan vrh neke pločice ne leži unutar nekog brida neke druge
• za dani kvadrat stranice 2r mogu se definirati brojevi t(r), e(r), v(r), kao brojevi pločica, bridova, strana popločavanja koje se nalaze u “dijelu popločavanja određenom tim kvadratom” (skupu svih pločica koje imaju neprazan presjek s tim kvadratom i sve koje su potrebne da njihova unija bude jednostavno povezan skup)
• popločavanje je metrički uravnoteženo ako za r+ postoje limesi izraza t(r)/4r2, e(r)/4r2, v(r)/4r2 i nezavisni su o izboru kvadrata tj. možemo definirati broj vrhova, bridova i strana po jediničnoj površini
Periodična popločavanja• jednostavnosti radi gledamo euklidsku ravninu E2
• postoje dva nekolinearna vektora a i b te ograničen
podskup ravnine (“jedinična ćelija”) C sa svojstvom da
za svaku točku T postoje cijeli brojevi m, n te točka
TCC takvi da je TCT = ma+nb
• pripadna rešetka generirana je paralelogramom P
određenim vektorima a i b
• svako normalno periodičko popločavanje je metrički
uravnoteženo
Koja je prava?
Kristalni sustavi• Postoji konačno mnogo tipova rešetki, obzirom
na odnose baznih vektora tj. obzirom na simetrije rešetki – pet u ravnini, sedam u 3D-prostoru
• a,b,c duljine baznih vektora,
α,β,γ kutevi između po dva od njih
Kako klasificirati periodična popločavanja?
• 17 grupa tapeta – prema simetrijama
Određivanje grupe tapeta:Odredi maksimalni red n rotacije i utvrdi postoji li bar jedno zrcaljenje.1, da postoje li klizna zrcala koja nisu zrcala: cm ,pm1, ne postoji li klizno zrcaljenje: pg, p12, da postoje li zrcaljenja u dva različita smjera?
da postoje li centri rotacije na zrcalima: pmm, cmmne pmg
2, ne postoji li klizno zrcaljenje: pgg, p23, da jesu li svi centri rotacije na zrcalima: p3m1, p31m3, ne p34, da postoje li zrcala koja pod kutem 45°: p4m, p4g4, ne p46, da p6m6, ne p6
U trima dimensiama
• prostorne grupe (230 komada)• određene mogućim kombinacijama simetrija koje imaju
jednu fiksnu točku i simetrija rešetke• različite kompozicije simetrijskih operacija: tzv. složeni
elementi simetrije (klizne ravnine, vijčane osi...)
Kvaziperiodična popločavanja• vrsta neperiodičnih popločavanja, no: iako nemaju
translacijsku simetriju, nije potpuno nepravilno• svaki ograničen podskup takvog popločavanja
(neprecizno, ali praktično, dakle kristalografima draže...) se ponavlja beskonačno mnogo puta
Penroseova popločavanja
• 1974. – sir Roger Penrose (1931.-)• najpoznatija kvaziperiodična
popločavanja
svi uzorci su određeni s 5 smjerova pravaca pod međusobnim kutevima 72°, a susjedni pravci svakog smjera su udaljeni za jednu od 2 dužine koje su u omjeru Φ
Nekoliko zanimljivosti o Penroseovim popločavanjima
• uvijek neperiodično• beskonačno mnogo različitih, nijedan konačan
dio ne određuje cijelo popločavanje• svaki ograničen dio nekog PP se ponovno
pojavljuje u tom PP (i u svakom drugom PP)• omjer zmajeva i strijela je Φ• može imati simetriju reda 5 (no kao i svako
popločavanje, može imati samo jedan centar simetrije reda 5)
• statistička simetrija reda 10
A postoji li takovo što, zapravo?
KVAZIKRISTALI
Though this be madness, yet there is a method in’t...
Poligonalnog oblika ali s osima 5, 8, 10... reda.
Difraktiraju rentgensko zračenje
Kvaziperiodične strukture
KRISTALI ???
Tako kažu !!!
• Nova definicija kristala (IUCr, 1992): "by crystal we mean any solid having an essentially discrete diffraction pattern, and by aperiodic crystal we mean any crystal in which three-dimensional lattice periodicity can be considered to be absent"
KRAJ ... ?
top related